Runājot par Citskovski, "Providus" direktore uzsvēra, ka ir noslēgusies disciplinārā izmeklēšana un sodīšana. Taču tas attiecās tikai uz ierēdņiem, valsts pārvaldes amatpersonām, savukārt politiķiem ir politiskā atbildība.
"Disciplinārlietas izmeklēšanas komisija mēģināja noskaidrot, vai ierēdnis ir veicis savus pienākumus atbildīgi. Iespējams, Citskovskim ir taisnība, ka komisijai vajadzēja skatīties uz viņa kā ierēdņa darba plašāku kontekstu un saprast, kādi tieši ir bijuši uzstādījumi no Ministru prezidenta biroja. Ņemot vērā publiskajā telpā izskanējušo, Citskovskis uzskata, ka bez šāda plašāka konteksta ir grūtu spriest par viņa personisko atbildību. Vai tas tā ir, es nezinu," teica Kažoka.
Viņa skaidroja, ka Disciplinārlietas izmeklēšanas komisija nekādā veidā nevar sodīt Ministru prezidentu vai premjera biroja darbiniekus, jo tāda ir valsts pārvaldes struktūra. Kažokas ieskatā, ir svarīgs jautājums, vai kāds šajā situācijā uzņemsies politisko atbildību. Aizvadītajās Eiropas Parlamenta vēlēšanās varēja redzēt, ka vēlētāji politiski sodīja Kariņu, svītrojot viņu ārā, taču šajā sāgā ir bijuši iesaistīti citi politiķi, kas tolaik strādāja Kariņa birojā, viņa uzsvēra.
Kad saistībā ar privāto avioreisu skandālu atkāpās Kariņš, daži partijas "Jaunā vienotība" politiķi uzsvēra, ka viņš ir rīkojies "kā kārtīgs Rietumu politiķis". Jautāta, vai tiešām šī bija "kārtīga Rietumu politiķa" rīcība un vai Kariņam nevajadzēja atkāpties no amata, kad skandāls vēl tikai sāka uzņemt apgriezienus, Kažoka akcentēja, ka katrā valstī ir savas politiskās atbildības tradīcijas un izpratne par to, kurā brīdī politiķim būtu pareizāk demisionēt, lai nemestu ēnu nedz uz sevi, nedz uz savu partiju, ne uz valdības darbu.