Tāpat premjere pieminēja, ka Latvija kopā ar Lielbritāniju ir viena no vadošajām valstīm "dronu koalīcijā". Siliņa uzsvēra, ka visi sagaida rezultātus un kāds būs šīs koalīcijas tālākais darbs, kā tiks koordinēts darbs, lai nākamajā gadā Ukrainai varētu piegādāt solīto. Viņa atzina, ka daļa no droniem Ukrainai ir piegādāti, taču tas ir salīdzinoši neliels skaits, tāpēc ir vajadzīgs skaidrāks plāns, kā koordinēt darbu.
"Runa ir arī par to, kādā veidā mēs organizēsim darbu, lai arī mūsu aizsardzības spējas kļūtu stiprākas un varētu attīstīt militāro industriju. Par to esmu runājusi gan ar aizsardzības, gan ar ekonomikas ministru. Es no viņiem sagaidu kopīgu informatīvo ziņojumu valdībā. Ir jāizstrādā militārās industrijas stratēģija," teica Ministru prezidente.
Viņa arī piebilda, ka AM noteikti nebūs pirmā ministrija, kurai vienmēr būs jādomā par militāro industriju kā daļu no ekonomikas. AM primārais uzdevums ir rūpēties par valsts drošību, aizsardzības spējām, Nacionālo bruņoto spēku vajadzībām, tāpēc aizsardzības ministram un ekonomikas ministram ir jāspēj nodalīt šīs kompetences. Siliņas ieskatā, Ekonomikas ministrijai ir jāļauj vairāk iesaistīties, lai militārā industrija kā viena no tautsaimniecības nozarēm varētu attīstīties. Tāpat premjere uzsvēra, ka tas ir kaut kas jauns un nevienai Eiropas valstij šajā jomā nav vienkārši, izņemot valstis, kurām ir senas tradīcijas šajā nozarē, piemēram, Somijai, Čehijai vai Vācijai. Siliņa klāstīja, ka daudzas citas valstis nav tikušas pat tik tālu, kā Latvija ar šo jautājumu, taču no AM tiek sagaidīta lielāka organizētība.