Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis ne reizi vien licis saprast, ka kauja par Krimu būs īpaša. Ārpolitikas pētījumu institūta pētniece Olga Hvostunova ir pārliecināta, ka okupētā pussala jau ļoti drīz Krievijas diktatoram Vladimiram Putinam sagādās lielas galvassāpes. Ja Krima kritīs, tad tas kļūs par Putina lielāko pazemojumu.
Jau 2023. gadā ukraiņi aktīvi veica triecienus pa Krievijas militārajiem objektiem Krimā, uzbrūkot ar raķetēm un zemūdens un gaisa droniem. 2024. gadā pēdējo nedēļu laikā vien Kijiva veikusi vairākus triecienus Krievijas pretgaisa aizsardzības sistēmām un aviobāzēm.
Eiropas politikas analīzes centra darbiniece Elīna Beketova norāda, ka šos triecienus Ukraina plānojusi vairākas nedēļas. Mērķu sasniegšanā izmantoti izlūkošanas un satelītuzņēmumu dati.
Programmas "Eiropa, Krievija un Eirāzija" pētniece Marija Sņegova uzsver, ka Kijivas triecieni Krievijas Melnās jūras flotei ir piespieduši Kremli slēpt savus kuģus pēc iespējas tālāk no Krimas. Vienlaikus šie triecieni ir ļāvuši Ukrainai atjaunot labības transportēšanu pa jūras ceļiem.
Pastāvīgie Kijivas uzbrukumi Krimai liedz Putinam izmantot pussalu savu militāro mērķu sasniegšanai Ukrainā. Krimas tilta krišana Kijivai var būt gan simboliska, gan stratēģiska uzvara. Ukraina ne reizi vien ir uzbrukusi tiltam, taču pagaidām tas šos triecienus izturējis.