Latvijas zinātniekiem no Latvijas Valsts mežzinātnes institūta “Silava” (LVMI) izstrādājot inovatīvu, dabai un cilvēkam nekaitīgu, līdzekli pret priežu kaitēkļiem, ir labi panākumi. Pagaidām Eiropā ideāla līdzekļa nav, tāpēc, ja veiksies – Latvijas produktam būs labs noiets.
Viens no svarīgākajiem mežsaimniecības uzdevumiem ir veiksmīga mežu atjaunošana, stādot nākotnes klimata piemērotus, vitālus kokus. Svarīgi pasargāt iestādīto no kukaiņiem, jo citādi rezultātu nesasniegt. Priežu smecernieka izplatīšanās Latvijas mežos nav nekas jauns, tā ir bijusi gadsimtiem. Pētījumi cīņai ar kaitēkļiem – mežu postītājiem, Latvijas mežsaimniecības zinātnē arī notiek ilgstoši.
![](http://f9.pmo.ee/4mrU4z4jF8TYKeebUxiFO4LQpqI=/1200x0/filters:format(webp)/nginx/o/2024/06/13/16147955t1h870f.jpg)
“LVMI “Silava” pētnieki, sadarbojoties ar mežsaimniekiem un potenciāliem repelenta ražotājiem – SIA “Rīgas meži”, SIA “Jifteco”, biedrība “Latvijas Mežu īpašnieku biedrība”, SIA “Niedrāji MR” un SIA “Vudlande”, kopš 2022. gada uzsākušie jaunu projektu*, lai atrastu un izmēģinātu dabai un cilvēkam nekaitīgu, netoksisku līdzekli, kas aizsargātu jauno priežu stādus no priežu smecerniekiem,” stāsta LVMI “Silava” vadošais pētnieks mežzinātņu doktors Āris Jansons.
“Smecernieki barojoties bojā mazās priedes – nograuž mizu. Tas ir bīstami pirmajā, otrajā gadā pēc iestādīšanas: ja pārāk daudz nograuž, tad kociņš nokalst un jāstāda jauns. Tiek zaudēts gan laiks, gan iepriekš ieguldītais darbs un līdzekļi.”
Kas ir priežu smecernieks?
- Latvijā sastopami dažādi smecernieki. Trīs kaitēkļi, kas nodara postu mežsaimniecībai, mežā nereti uzturas kopā: priežu lielais smecernieks, priežu vidējais smecernieks un retumis arī egļu lielais smecernieks.
- Vaboļu kāpuri attīstās uz vēju izgāztu un arī cirstu skuju koku saknēm, celmos un uz, augsnē iebrauktām, ciršanas atliekām. Rudeņos un ziemā cirstos skuju koku izcirtumos vaboles pulcējas aprīļa beigās un maija sākumā. Tās, sveķu smaržas pievilinātas, var atlidojot arī no vairāku desmitu kilometru attāluma.
- Priežu lielā smecernieka attīstība no olas līdz pieaugušām vabolēm ir 2 gadi. Dzīvo 1 – 4 gadus.
- Barojas ar dzīvo audu kārtiņu – lūksni, kas atrodas starp mizu un koksni. Bojājumi ir līdz stumbra daļai, kas ir gaišā krāsā. Ja smecernieku ir daudz, tad tie var nograuzt plašus laukumus vai visapkārt stumbriņam, un stādi aiziet bojā.
Smecernieka apkarošana
- Iedarbīgākais ir stādu apstrāde ar repelentiem - insekticīdiem, kas kaitēkli nobeidz.
- Atliekot stādīšanu par 1-2 gadiem pēc mežistrādes, kad šo kukaiņu koncentrācija platībā būs mazāka.
- Pirms stādīšanas sagatavojot augsni – ap stādu veidojas smilšu vai grants laukums, kas smecerniekiem nepatīk, jo atklātā vietā tos vieglāk pamanīt dabiskajiem ienaidniekiem – putniem, tāpēc vaboles pāri šādam laukumam pārvietojas “skriešus” un reti kad piestāj paēst jaunā koka mizu.