Eksperti iesaka ņemt vērā, ka kvalitatīvai informācijas sagatavošanai krīzes laikā var nepietikt laika, tāpēc komunikācijas plānus jāgatavo un jāaktualizē pastāvīgi. Informāciju var iedzīvotājiem izplatīt informāciju sociālajos tīklos, taču informāciju var paziņot arī pa skaļruņiem un citiem pašvaldībā pieejamajiem risinājumiem, pašvaldības darbiniekiem apsekojot mājokļus. Tāpat rokasgrāmatā ieteikts apzināt neformālos viedokļu līderus, piemēram, mācītājus, sabiedrībā cienītas personas, kas nepieciešamības gadījumā var informēt un skaidrot aktuālos jautājumus, nepieciešamo rīcību utt.
Attiecībā uz pašvaldības svarīgās infrastruktūras aizsardzību rokasgrāmatā rekomendēts nodrošināt fiziskās drošības pasākumus, proti, gatavību aizsargāt infrastruktūras objektus no nesankcionētas piekļuves, sabotāžas vai vandālisma. Tāpat ieteikts sagādāt rezerves ģeneratorus, sakaru sistēmas, datu rezerves kopijas, kā arī veikt ieguldījumus infrastruktūras modernizēšanas pasākumos, lai mazinātu iespējamo draudu ietekmi uz kritisko infrastruktūru un uzlabotu tās drošību un noturību.
Latvijā vēl arvien tikai top nacionālais regulējums patvertņu jautājumā, taču rokasgrāmatā rekomendēts pašvaldībām apzināt patvertnes un šim nolūkam pielāgojamas būves. Tāpat nepieciešama iedzīvotāju informēšana par medicīnas punktiem un vietām, kur var saņemt pret masu iznīcināšanas ieročiem domāto aizsardzību, piemēram, gāzmaskas. Eksperti arī iesaka uzturēt spēju patvēruma vietās nodrošināt pārtiku, ūdeni un minimālo medicīnisko palīdzību.
Pašvaldībām tiek ieteikts gādāt līgumus ar komersantiem evakuācijas pakalpojumu nodrošināšanai. Tāpat savlaicīgi vajagot īstenot sabiedrības informēšanu par evakuācijas nepieciešamību, evakuācijas maršrutiem, pulcēšanās vietām un drošības instrukcijām. Speciālisti rekomendē pašvaldībām izveidot mobilizējamos civilās aizsardzības formējumus, lai koordinētu iedzīvotāju evakuācijas procesu. Savukārt pašvaldībām, kas atrodas Austrumu pierobežā, iedzīvotāju evakuācijas plāni jāizstrādā lielākam cilvēku skaitam.