![Ilustratīvs attēls.](http://f8.pmo.ee/32V-ZY6_Xl54mMQ01gA7M93tOko=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2021/12/17/14265548t1h6373.jpg)
Saeimas Sociālo un darba lietu komisija otrdien trešajā lasījumā atbalstīja grozījumu Pacientu tiesību likumā, kas paredz, ka pacientam būs jānodrošina tulkošana, ja viņš neprot valsts valodu un runā tādā valodā, ko ārstniecības persona nesaprot.
Saeimas Sociālo un darba lietu komisija otrdien trešajā lasījumā atbalstīja grozījumu Pacientu tiesību likumā, kas paredz, ka pacientam būs jānodrošina tulkošana, ja viņš neprot valsts valodu un runā tādā valodā, ko ārstniecības persona nesaprot.
Kā aģentūru LETA informēja Saeimas Preses dienestā, grozījumi arī paredz likumā nostiprināt, ka pirms plānotu veselības aprūpes pakalpojumu sākšanas pakalpojumu sniedzējam būs pienākums informēt pacientu par pakalpojumu izmaksām un apmaksas kārtību.
Tāpat plānots noteikt, ka ārstniecības iestādes vadītājs ir atbildīgs par informācijas par veselības aprūpes pakalpojumu saņemšanas iespējām un apmaksas kārtību publiskošanu ārstniecības iestādē. Kā likumprojekta anotācijā atzīmē tā autori, šobrīd pastāv gadījumi, kad pacients par nepieciešamību veikt attiecīgu maksājumu tiek informēts tikai pēc manipulācijas, tādējādi radot situāciju, kurā viņš var nebūt spējīgs norēķināties par saņemtajiem pakalpojumiem.
Plānots arī nostiprināt pacienta tiesības laikus saņemt informāciju par savu veselību. Grozījumi paredz, ka to sniedz ārstējošais ārsts vai citas ārstniecībā iesaistītās ārstniecības personas atbilstoši savai kompetencei. Ārstējošais ārsts informācijas sniegšanu pacientam var atlikt tikai gadījumā, kad viņš pamatoti paredz, ka informācijas tūlītēja sniegšana varētu būtiski apdraudēt pacienta vai citu personu dzīvību vai veselību, teikts likumprojektā. Informācija sniedzama pacientam saprotamā formā, izskaidrojot medicīniskos terminus un ņemot vērā pacienta vecumu, veselības stāvokli, briedumu un pieredzi, paredz grozījumi.
Likumā plānots nostiprināt arī ārstniecības iestādes pienākumu nodrošināt nepilngadīgā pacienta likumiskajam pārstāvim vai citam pacienta izvēlētam pārstāvim pastāvīgu klātbūtni vai atbalsta iespēju ārstniecības laikā, ja klātbūtne netraucē ārstēšanu un to pieļauj apstākļi.
Tāpat plānots noteikt, ka ārstniecības iestādei nepilngadīgā pacienta ārstniecības laikā ir jānodrošina viņa fiziskā un mentālā labklājība, tiesības uz izglītību, jaunradi un brīvā laika aktivitātēm atbilstoši vecumam, ciktāl tas ir iespējams. Paredzēts, ka ārstniecības iestādei būs jānodrošina nepilngadīgā pacienta tiesības paust viedokli par veselības aprūpi, izteikt ierosinājumus un sūdzības.
Ar grozījumiem iecerēts arī likumā nostiprināt, ka pacientam ir tiesības uz tādu ārstniecību, kas tiek veikta tikai to personu klātbūtnē, kuras ir tieši iesaistītas ārstniecībā. Tāpat paredzēts noteikt, ka pacientam ir tiesības pieaicināt citu personu ar nosacījumu, ka tā ārstniecībai netraucē. Pastāv situācijas, kad pacientam ir nepieciešams īpašs fizisks un emocionāls atbalsts, piemēram, uzzinot par smagu vai neārstējamu slimību, atzīmē likumprojekta autori.
Gadījumā, ja pacients neprot valsts valodu un runā tādā valodā, ko ārstniecības persona nesaprot, pacientam būs nodrošina tulkošana, paredz grozījumi.
Lai likumprojekts stātos spēkā, par to vēl galīgajā lasījumā jālemj Saeimai.