Bijušais amerikāņu spēku komandieris Eiropā Bens Hodžess atzīmē, ka Krievija savas okupācijas laikā ir ieguldījusi ievērojamus resursus militārās infrastruktūras attīstībā Krimā. Tagad viss agresorvalsts darbs ir pakļauts riskam.
Britu stratēģis Lorenss Frīdmens piebilst, ka joprojām nav iedomājama liela Ukrainas operācija Krimā, taču reģions kļuvis par Krievijas vājo vietu gaisa draudu ziņā.
Pussalā ir pārāk daudz īpašumu, ko aizsargāt, un tas ir labākais veids, kā Ukraina var izdarīt reālu spiedienu uz Putinu.
Analītiķi saka, ka Ukrainas mērķis ir izolēt Krimu, atgrūst Krievijas gaisa un jūras spēkus no Ukrainas dienvidiem un panākt, lai pussala vairs nav loģistikas centrs.
Ukraiņiem šo mērķi palīdz sasniegt "Storm Shadow" un SCALP spārnoto raķešu arsenāls, kā arī viņu pašu jūras un gaisa droni.
Nesen pievienotas amerikāņu ballistiskās raķetes ATACMS, kas ir daļā no ASV nesen apstiprinātas 61 miljardu vērtās palīdzības paketes.
Pateicoties sistemātiskiem uzbrukumiem, Ukraina jau spējusi neitralizēt lielu daļu Krimā izvietotās Krievijas Melnās jūras flotes.
Ukraiņi turpina pastāvīgi pasliktināt Krievijas pretgaisa aizsardzību pussalā un veic triecienus aviācijas bāzēs, no kurām paceļas Krievijas kara lidmašīnas.
Pēc ģenerāļa Hodžesa teiktā, okupantiem Krimā "nav kur slēpties", jo tur uz vietas ir satelītu un gaisa izlūkošana, kā arī patriotisku informatoru tīkls. Šo iemesla dēļ Krimā nekas nevar notikt, ukraiņiem par to neuzzinot.
Ģenerālis Hodžess ir pārliecināts, ka ukraiņi "nojauks Kerčas tiltu, kad būs gatavi". Taču potenciāli lielāka problēma būs jaunas dzelzceļa līnijas izbūve gar Azovas jūru.