Sadārdzinājums ignorēts ilgāku laiku un patlaban sasniedz 39 miljonus eiro. "Tas, ko prasa būvnieki, ir pamatoti, jo darbi ir izpildīti", uzsver "Eiropas dzelzceļa līniju" pagaidu vadītājs Ēriks Diļevs.
"Sadārdzinājums par 2023.gadu līdz 31.decembrim ir 33 miljoni un uz šo gadu par šo pusgadu līdz jūnijam ir 6 miljoni. Kopā 39 miljoni.
Jautājums, vai to varēja ietekmēt, kontrolēt, es domāju , tas vairāk jājautā iepriekšējai "Eiropas dzelzceļa līnijas" vadībai, kā šis līgums tiek vadīts, kādi darbi tiek pasūtīti. Redzot, ka tā inflācija kāpj, varbūt tur bija jāveic kaut kāds risku izvērtējums un jāsamazina pasūtīto darbu apjoms, lai mēs neiztērētu šo budžetu," tā Diļevs.
Briškens komentē: "Šobrīd mēs gatavojam visaptverošo informatīvo ziņojumu tieši par abām starptautiskajām "Rail Baltica" stacijām. Lai pārliecinātos, kāpēc ir tik radikāli sadārdzinājumi kopējā izmaksu profilā. Mēs arī iekšējās pārbaudēs esam konstatējuši, ka Latvijas puses amatpersonas, līgumus slēdzot, ir uzņēmušās saistības, kas iet pāri ietvaram, par ko valdība ir lēmusi."
Uz jautājumu par iespējamiem aprēķinātajiem soda procentiem Briškens atbild:
"Diemžēl tas tā ir. Problēma šeit ir, ka šīs izmaksas iespējams nav attiecināmas pret Eiropas fondu piešķirto finansējumu. Tās ir izmaksas, kas potenciāli varētu gulties uz Latvijas valsts budžetu. Līdz ar to, jebkurā gadījumā tas ir valdības lēmums."
Ar būvniekiem tiek runāts par apmaksas grafika pārskatīšanu. Bet problēma ir jāatrisina nekavējoties. Vasarā Eiropas komisija skata Latvijas jaunāko (CEF 10) pieteikumu par nākamo, pēc kārtas jau desmito Eiropas naudas piešķīrumu "Rail Baltica" projektam. Līdz tam pašiem jātiek skaidrībā, kas notiek ar projektu Latvijā.
Kopš 2015. gada Latvija no Eiropas Savienības līdzekļiem piesaistījusi 796 miljonus, vēl 223 miljonus finansējusi valsts. No šīs naudas apgūta aptuveni trešā daļa.
VIDEO: Raidījuma "Nekā Personīga" sižets