Aptaujā 51,5% no 580 topošajiem mediķiem atzina, ka krievu valodu nesaprot nemaz vai to pārvalda ļoti zemā līmenī. Visbiežāk studenta dzīvē krievu valoda ienāk līdz ar uzdevumu kādā ārstniecības iestādē.
To apstiprina kāds Rīgas Stradiņa universitātes (RSU) students: "Studiju procesā tik sanācis, ka pasniedzējs iedod pacientu, kurš runā krieviski, un arī neko nepalīdz iztulkot. Vērsties pie tāda pasniedzēja jau nav baigā jēga, ja viņš jau pirmajā momentā paskatās uz studentiem kā uz jocīgiem, kas nesaprot krievu valodu."
Savukārt Latvijas Universitātes studenti stāsta, ka krievvalodīgie studiju kolēģi mēdz sākt diskusiju krieviski un lektors to turpina krievu valodā.
"Šajā gadījumā tā ir klaja Latvijā dzīvojošu latviski runājošu cilvēku diskriminācija. Tie studenti, kuri nezina krievu valodu, ļoti bieži baidās prasīt palīdzību. Vairāk nekā puse, jo viņiem bail no mobinga, nonicinājuma, no naidīgiem izteicieniem, tieši no jau sertificēto un esošo veselības aprūpes speciālistu vidus."
"Ir tāds teiciens: “Kā Latvijā iedrošinies strādāt bez krievu valodas. Tev vajadzētu strādāt morgā, tur nevienu ar savu krievu valodas nezināšanu nenogalināsi," saka ārste un Latvijas Jauno ārstu asociācijas pārstāve Marta Celmiņa.