![Kremlis. Ilustratīvs attēls.](http://f10.pmo.ee/pF1JARZwAwSGXgBoXoETUD-SSFA=/1442x0/filters:focal(908x155:4092x4002):format(webp)/nginx/o/2023/04/27/15283496t1h05c7.jpg)
Rietumu interpretācijas par Krievijas mediju stratēģiju ir bijušas kļūdainas, jo eksperti paļaujas uz Rietumu koncepcijām, liecina NATO Stratēģiskās komunikācijas izcilības centra ("Stratcom") aprīļa pētījums.
Rietumu interpretācijas par Krievijas mediju stratēģiju ir bijušas kļūdainas, jo eksperti paļaujas uz Rietumu koncepcijām, liecina NATO Stratēģiskās komunikācijas izcilības centra ("Stratcom") aprīļa pētījums.
Pētījumā norādīts, ka 2021.gadā, apzinoties digitālo tehnoloģiju un sociālo tīklu radītos izaicinājumus, Kremlis izveidoja Nacionālo sakaru attīstības pētniecības institūtu, kas ieviesa "komunikācijas režīma" jēdzienu, lai regulētu informācijas un komunikācijas procesus Krievijā.
Atsaucoties uz institūta pētniecības direktora vietnieces Valentīnas Komļevas skaidrojumu, "Stratcom" raksta, ka ""komunikācijas režīms" ir normu, noteikumu, principu, tradīciju, struktūru un dalībnieku sistēma, kas regulē komunikācijas mijiedarbību starp valdību, medijiem un sabiedrību". Atšķirībā no Rietumu modeļiem, kas parasti aplūko plašsaziņas līdzekļu kontroli diapazonā no brīviem līdz kontrolētiem medijiem, Krievijas modelī ir iekļautas dažādas kontrolējamības un institucionalizācijas pakāpes, kas ir atkarīgas no atbilstības "komunikācijas režīmam".
"Tāpēc, jautājumam nav jābūt par Kremļa kontroli pār mediju sistēmu, bet gan par tā kontroli pār šiem nosacījumiem, principiem, normām un noteikumiem, kā arī sankcijām par to neievērošanu," skaidrots pētījumā.
"Stratcom" norāda, ka šī pieeja atklāj stratēģisko līdzsvaru Krievijas plašsaziņas līdzekļos, kur valsts kontrolētie mediji pastāv līdzās salīdzinoši neatkarīgām platformām, piemēram, "Telegram". Tomēr šīs platformas darbojas Kremļa noteikto normu ietvaros, nodrošinot, ka jebkura "neatkarība" joprojām ir valsts kontrolē.
"Orķestrētā varas demonopolizēšana obligāti nenozīmē "Telegram" administratoru neatkarību, jo viņu saziņu joprojām regulē nosacījumi, principi, normas un noteikumi, kurus kontrolē Kremlis. Kremļa lēmums dažiem "Telegram" dalībniekiem piešķirt lielāku elastību un neatkarību ir ļoti pārdomāts lēmums. (..) Turklāt selektīvie tiesībaizsardzības nosacījumi, principi, normas un noteikumi Krievijā ir izveidojuši labi zināmus iesaistīšanās noteikumus Krievijas "komunikācijas režīmā", kad visi mediju dalībnieki zina, ka viņiem varētu būt gara pavada, bet izstiepjot to pārāk garu, tam ir drūmas sekas," rakstīts pētījumā.