Augstskolas "Turība" valdes priekšsēdētājs Imants Bergs: "Tā stratēģija tika būvēta pamazām, pa vienai valstij attīstām, lai ieinteresētu braukt studēt. Tas ir ilgs process. Lai tā plūsma kaut kāda parādītos, tie ir 4-5 gadi. Jo studēt gribētāji izvēlas ne tikai augstskolu programmas un viss, kas ap to, bet viņi izvēlas valstis, uz kurieni viņi brauc."
Ārvalstu studentu skaits Latvijas mācību iestādēs (IZM dati uz 2023. gada 1.oktobri):
- Indija 2676
- Uzbekistāna 1266
- Zviedrija 896
- Ukraina 842
- Vācija 759
- Šrilanka 696
- Krievija 498
- Somija 496
- Turcija 325
- Azerbaidžāna 240
- Norvēģija 222.
Universitāšu sniegtie dati liecina, ka vairumu studentu no Zviedrijas, Vācijas, Somijas, Norvēģijas un Itālijas šeit ieinteresējušas medicīnas studijas. Turklāt studenti no Vācijas mēdz atgriezties dzimtenē un turpināt studijas tur, tiklīdz rodas tāda iespēja.
"Turības" studentei Oksanai no Kijivas Ukrainā izvēle par labu Latvijai bijusi mērķtiecīga, un viņa te vēlas palikt arī pēc studiju beigšanas. "Patiesībā pirmais iemesls ir sports. Es nodarbojos ar sportu, un šeit man bija daudz iespēju turpināt to darīt. Otrais iemesls ir universitāte.
Kā jau teicu iepriekš, man bija ļoti svarīgi ne tikai iegūt teorētiskās zināšanas, bet arī pieredzi, un pēdējais - es gribēju redzēt Latviju - lai aizbrauktu uz dažādām pilsētām, un tā bija vienkārši personīga interese. (..) Es centos izvēlēties valsti no sirds, tā nu sanāca, ka esmu šeit."
Pilsonības un migrācijas lietu (PMLP) pārvaldē norāda, ka Latvijā ik gadu paliek aptuveni piecsimt, sešsimt absolventu, no tiem lielai daļai tas saistīts ar privātiem iemesliem. Vēl daļa atraduši darbu šeit, bet daļa prasa pagarināt uzturēšanās atļauju, lai varētu meklēt darbu Latvijā.