Mūsu kopējais izaicinājums ir Latvijā, Vācijā, Francijā, Lielbritānijā, ASV – nodrošināt, ka mūsu sabiedrības saprot, kas šis nav īstermiņa pasākums, tas nav tikai līdz pavasara beigām, tas iespējams ilgs vēl vairākus gadus."
Vācijas kanclers Šolcs atkārtoti uzsvēra, ka NATO alianse ir gatava aizstāvēt Baltijas valstis un Poliju pret jebkādu agresiju.
"Mēs kopā aizstāvēsim katru NATO teritorijas kvadrātcentimetru," teica Šolcs.
Vācijas kanclers atzina, ka Vāciju un Latviju vieno vēlme veicināt mieru, stabilitāti un drošību Eiropā.
"Ar mūsu šodienas tikšanos mēs vēlamies pievienot vēl vienu nodaļu ciešajai un uzticamajai partnerībai starp Latviju un Vāciju. Mūsu sarunas centrā, protams, bija pašreizējā drošības situācija NATO austrumu flangā. Mūs vieno vēlme pēc taisnīga miera, stabilitātes un drošības Eiropā," teica Šolcs.
Šolcs norādīja, ka aizvadītā gada laikā Eiropa ir demonstrējusi bezprecedenta vienotību.
"Putins negaidīja šādu izlēmīgu reakciju, kad viņš deva rīkojumu iebrukt Ukrainā. Tas viņu pārsteidza un nokaitināja," secina Šolcs.
Tika uzsvērta arī nepieciešamība palielināt militāro ražošanu. Kariņš apsveica Šolcu, ka Vācija beidzot uzņēmusies aktīvāku lomu.
Vācijas kanclers apsolīja, ka Vācija nodrošinās, ka tai ir pietiekami daudz rezerves daļu un remonta jaudas savā aizsardzības nozarē pēc viena gada militārā atbalsta sniegšanas Ukrainai un ka Vācija palielinās munīcijas ražošanu.
Informēts, ka Vācijas kanclers piektdien, 3. martā, Vašingtonā tiksies ar ASV prezidentu Džo Baidenu, un arī šajās sarunās karš Ukrainā būs uzmanības centrā.