Kavacis intervijās nav atklājis, vai par "Lattelecom" naudu segts parāds Šķēlem.
Taču Šķēle ir meistars dažādu līgumu slēgšanā un raidījuma rīcībā esošā neoficiālā informācija liecina, ka Šķēle ar uzviju ir atguvis Stokholmas šķīrējtiesai samaksātos 5 miljonus.
To netieši apstiprina arī viņam uzrādītā apsūdzība. Pret viņu sākta kriminālvajāšana ne vien par krāpšanu, bet arī par "naudas atmazgāšanu".
Visi svarīgākie lēmumi digitālās televīzijas ieviešanā tika pieņemti 2008. gadā un 2009. gada sākumā. Martā Godmaņa valdība krīt un Šlesers kādu laiku darbojas Rīgas domē, tad Saeimā, kur viņa politiskā darbība apraujas līdz ar Valda Zatlera rīkojumu nr.2., jo nākamajā Saeimā viņu neievēl.
Neilgi pēc tam presē parādās ziņas, ka ekspolitiķis Ainārs Šlesers iecelts pasažieru pārvadātāja "Liepājas autobusu parks" padomē, kurā kontrolpakete piederēja Šķēles ģimenei. Abu ģimenēm kopīgi tagad pieder arī uzņēmumi Rīgas ostā, kurus viņi legalizēja pēc oligarhu lietas izgāšanās.
Prokuratūra uzskata, ka krāpšanas rezultātā dažos gados nodarīto zaudējumu apmērs caur "Hannu Digital" iesaisti ciparu tv projektā uzņēmumam "Lattelecom" jeb "Tet" ir vairāk nekā 3 miljoni eiro. "Tet" šonedēļ sniedzis raidījumam atbildes, ka neredz pamatu kļūt par cietušo šajā kriminālprocesā.
Pēc tam, kad atklātībā parādījās ziņas, ka digitālās lietas kriminālprocesā apsūdzēts ilggadējs "Tet" vadītājs Juris Gulbis, uzņēmums pasūtīja starptautisku kriminālistu vērtējumu.
Tā izmaksas un secinājumi netiek izpausti, aizbildinoties ar komercnoslēpumu. Pētījumā neesot atklāti pierādījumi, kas liecinātu par "Tet" pašreaizējo vai bijušo darbinieku un amatpersonu ļaunprātīgu vai uzņēmuma komerciālajām interesēm neatbilstošu rīcību.